Varukorg
Första kolumnen visar namnet på trycksaken som lagts i varukorgen. Andra kolumnen ger möjlighet att ta bort trycksaken.
Tredje kolumnen visar antalet trycksaker av samma sort. I fjärde kolumnen uppdaterar du status om du har ändrat antalet trycksaker.
Femte kolumnen visar priset på trycksaken.
Efter en ombyggnad upptäcker vi att byggföretaget som utfört jobbet har skruvat gipsskivor utanpå befintliga väggar så att flera eldosor hamnat bakom gipsskivorna. De är nu omöjliga att nå och identifiera. Vad säger regelverket om detta?
Följande finns att läsa då det gäller din fråga beträffande eldosor och motsvarande anslutningspunkter som dolts bakom nya väggar:
Elsäkerhetsverkets föreskrifter 3 kapitlet 6 § ELSÄK-FS 2022:1 säger bland annat att
”En starkströmsanläggning ska vara försedd med den märkning och dokumentation som behövs för att anläggningens olika delar entydigt ska kunna identifieras för drift och underhåll.”
Vidare hänvisar föreskrifterna till svensk standard vad gäller utförande av elinstallationer. I Elinstallationsreglerna, SS 436 40 00 utgåva 4, punkt 526.3 sägs att
”Alla förbindningar ska vara tillgängliga för besiktning, provning och underhåll med följande undantag: ….” (De angivna undantagen är inte tillämpliga på din fråga).
Nya regler om hur starkströmsanläggningar ska vara utförda
Den 1 december 2022 ersattes de nuvarande reglerna i ELSÄK FS-2008:1 av Elsäkerhetsverkets nya föreskrifter och allmänna råd om hur starkströmsanläggningar ska vara utförda (2022:1).
Jag bor i en bostadsrättslägenhet där vi, precis som övriga boende i föreningen, har motorvärmare till vårt garage. Ibland händer det att boende låter motorvärmarsladden hänga utanför garagedörren med strömmen inkopplad. Vem har ansvaret för att förhindra att en olycka sker?
Det är anläggningsinnehavaren som är ansvarig för elsäkerheten, det vill säga den som praktiskt tar hand om och har möjlighet att påverka elanläggningen, som ansvarar för elsäkerheten.
Ofta brukar bostadsrättsföreningar och andra innehavare av större elanläggningar skriva in i sina stadgar eller instruktioner om vad som gäller för motorvärmarsladdar. Då är det sedan upp till brukaren att rätta sig efter det.
Gäller lågspänningsdirektivet, LVD, för en batteridriven väckarklocka? Batterispänningen är 9 volt. Vad gäller om en extern strömkälla ansluts via ett uttag? Att LVD gäller för strömkällan om det är ett nätanslutet aggregat förstår jag.
Om väckarklockan drivs enbart på batteri faller den inte under LVD men möjligen EMC. Om den däremot har en transformator som drivs på nätspänning ska helheten CE-märkas.
Säljer man en klocka med nätanslutet aggregat är man som tillverkare ansvarig för att helheten uppfyller säkerhets- och EMC-kraven och helheten ska då även CE-märkas. Jämför om du säljer en bordslampa med skärm där tillverkaren är skyldig att se till så att armaturen i sig är säker men även att skärmen passar med lampan och till exempel inte börjar brinna. Tillverkaren ska CE-märka armaturen för att visa att armaturen är säker men även CE-märka utanpå kartongen för att visa att armaturen är säker med medföljande skärm.
Tänk också på att om man säljer en väckarklocka med nätanslutet aggregat så blir man ansvarig för helheten det vill säga även för nätaggregatet. Det går inte att falla tillbaka på nätaggregattillverkarens CE-märkning utan man måste göra en egen bedömning av aggregatets säkerhet samt säkerheten för kombinationen aggregat och väckarklocka. Man måste då också anpassa den nödvändiga dokumentationen för detta.
Jag har ett hyreshus där lamporna plötsligt började lysa svagt eller starkt samt spänningen i eluttagen skiftade mellan cirka 60 och 300 volt.
Detta orsakade att några elektriska apparater gick sönder i en lägenhet. Felet var en lös PEN-skruv på inkommande ledning i huset. Säkringsskåpet har suttit där sedan huset byggdes 1944.
Min fråga är vem har ansvaret för den inkommande ledningens anslutning i elskåpet.
Om vi uppfattar din fråga rätt så är det nätägarens anslutningspunkt du frågar efter.
Det är nätägaren som är innehavare och ansvarar för anslutningen av sin inkommande kabel i anslutningspunkten. Anslutningspunkten bör vara definierad i avtalet med nätägaren.
För elanläggningen efter anslutningspunkten ansvarar en annan innehavare det vill säga den som äger eller råder över fastighetens elanläggning.
En grundskola startar år 2002 i gamla lokaler som saknar jordfelsbrytare. Ska det räknas som en ny byggnad eller gammal?
Om skolan startade i lokaler som tidigare användes för annat ändamål krävs i detta fall jordfelsbrytare, elanläggningen måste alltså anpassas. Regler om jordfelsbrytare i grundskola är tvingande från och med den 1 juli 2000 se ELSÄK-FS 1999:5 avsnitt 471.4.2 Elsäkerhetsverkets föreskrifter ELSÄK-FS 1999:5 (pdf, 1MB)
En befintlig elanläggning ska under hela sin livslängd minst uppfylla samma säkerhetsnivå som gällde vid tidpunkten för ursprungsutförandet, det vill säga som de föreskrifter som gällde då. Om de elsäkerhetsmässiga förutsättningarna förändras så ska elanläggningen anpassas. Vid ombyggnad eller utvidgning ska dagens föreskrifter gälla för utförandet.
Nej, det finns inget krav på att en EU-försäkran ska vara skriven på svenska. Däremot ska den (när det gäller LVD och EMC) vara skriven på något av de officiella EU-språken. Ofta skrivs den på engelska för att myndigheter, distributörer och återförsäljare i flera länder ska kunna läsa den.
EU-försäkran är ett dokument som enbart myndigheter kan kräva att få se. Konsumenter ska inte behöva läsa den, utan tanken är att de ska kunna lita på att produkten är säker och uppfyller EMC-kraven genom att se CE märket på produkten.
Jag har en fråga angående ojordade/jordade uttag. Finns det någon lag på att det måste vara jordade uttag i en lägenhet?
Jag bor i en lägenhet som är från 1980-1990, här finns bara ojordade uttag. Finns det något som säger att bolaget som äger lägenheten måste byta ut uttagen till jordade? Finns det någon lag för nybyggnationer att det där måste finnas jordade uttag?
Krav på jordade vägguttag vid nyuppförande, ombyggnationer och utvidgningar av elanläggningar infördes 1 juli 1994. Krav på jordfelsbrytare för inomhusuttag med högst 16 ampere märkström trädde i kraft 1 januari 2000.
Det finns ingen föreskrift som säger att en innehavare av en äldre fastighet måste byta ut ojordade uttag mot jordade. I bostäder uppförda före 1994 brukar det finnas ett (eller flera) jordade vägguttag i kök.
När det gäller de nya rutinerna för fortlöpande kontroll av starkströmsanläggningar, "räcker" det att vi tecknar ett avtal med en elfirma som årligen går igenom elanläggningarna i våra fastigheter utifrån de nya föreskrifterna?
Nej, som innehavare av elanläggningen är ni skyldiga att ta fram dokumenterade rutiner. Sedan kan ni alltid ta hjälp av den avtalade elfirman med framtagandet av rutinerna.
Rutinerna ska utgå från en riskbedömning av din elanläggning. Det betyder att ni måste utgå från hur just er elanläggning är utförd, hur gammal den är, vad den används till m.m. för att bedöma hur rutinerna ska utformas. För de flesta elanläggningar är endast årliga kontroller inte tillräckliga. I rutinerna bör även mer frekventa kontroller finnas med, som exempelvis dagliga kontroller, men det beror som sagt på förutsättningarna för din specifika elanläggning hur ofta din elanläggning ska kontrolleras. Kanske städare/vaktmästare gör en okulär kontroll av elanläggningen dagligen.
En annan del som är viktig att få med i rutinerna är hur ni som anläggningsinnehavare hanterar eventuella brister som upptäcks. Vart rapporterar man upptäckta brister och vem ser till att bristerna blir åtgärdade? Det är också en del av rutinerna.
Förmodligen finns det tekniskt avancerade delar av vissa elanläggningar som kräver mer ingående kontroller av sakkunniga, där kan en årlig kontroll av ett elinstallationsföretag vara rätt metod.