Varukorg
Första kolumnen visar namnet på trycksaken som lagts i varukorgen. Andra kolumnen ger möjlighet att ta bort trycksaken.
Tredje kolumnen visar antalet trycksaker av samma sort. I fjärde kolumnen uppdaterar du status om du har ändrat antalet trycksaker.
Femte kolumnen visar priset på trycksaken.
Nej. Produkter som ska säljas i Sverige måste vara anpassade för en starkströmsanläggning med nominell spänning mellan fasledare och neutralledare på 230 volt. Detta gäller även om produkten i övrigt är CE-märkt, har EU-försäkran och uppfyller alla andra krav.
Om du har frågor om standard gällande nominell spänning hänvisar vi till SEK Svensk elstandard.
Alla elektriska produkter har ett skydd för att man inte ska komma åt delar som är spänningssatta med farlig spänning. Detta skydd kan utformas på olika sätt och delas upp i olika klasser. Märkningen dubbelkvadrat innebär att den elektriska produkten är märkt enligt klass II (se förklaring nedan). Den ska inte skyddsjordas.
Symbol - dubbelkvadrat
Klass I
Elektrisk materiel av klass I innebär att skyddet mot elchock inte är baserat enbart på den grundläggande isoleringen, utan i vilken ytterligare en säkerhetsåtgärd vidtagits genom att ansluta utsatta berörbara ledande delar till jord.
Klass II
Elektrisk materiel av klass II innebär att skyddet mot elchock är baserat enbart på den grundläggande isoleringen och en ytterligare säkerhetsåtgärd, såsom dubbel isolering eller förstärkt isolering.
Klass III
Elektrisk materiel av klass III innebär att skyddet mot elchock är baserat på att matning med klenspänning från en spänning av högst 50 volt växelström eller 120 volt likström från en skyddstransformator och att bruksföremålet inte heller alstrar högre spänning.
Vanligtvis är svaret nej men om panelerna eller produkten som helhet är tillverkade för en spänning över 50 volt (växelström) eller 75 volt (likström) eller innehåller komponenter som kan störa, till exempel så kallade smarta paneler, är svaret ja.
De paneler som är tillverkade för en spänning över spänningsgränserna 50 volt respektive 75 volt faller in under det så kallade Lågspänningsdirektivet (LVD) och ska därför vara CE-märkta.
Om panelen innehåller elektroniska komponenter som kan avge störningar, som till exempel smarta paneler, ska de vara CE-märkta enligt EMC-direktivet.
Det kan också vara så att andra produktregler som inte rör elsäkerhet eller störningar ska tillämpas på produkten, läs mer om detta på Marknadskontrollrådets webbplats.
Gäller Elsäkerhetsverkets föreskrifter för installation av brandlarm, inbrottslarm, datanät och liknande?
De anläggningstyper du anger kan omfatta både svagströms- och starkströmsanläggningar. Elsäkerhetsverkets föreskrifter ELSÄK-FS 2022:1 omfattar endast starkströmsanläggningar.
Starkströmsanläggning = "Anläggning för sådan spänning, strömstyrka eller frekvens som kan vara farlig för personer eller egendom."
Detta innebär inte att regler saknas för svagströmsanläggningar, SEK Svensk elstandard ger exempelvis i SS 437 01 02 "Elinstallationer för lågspänning - Vägledning för anslutning, mätning, placering och montage av el- och teleinstallationer" anvisningar om hur centralutrustningar, don och uttag för diverse svagströmsinstallationer ska vara utförda eller placerade.
Nya regler om hur starkströmsanläggningar ska vara utförda
Den 1 december 2022 ersattes de nuvarande reglerna i ELSÄK FS-2008:1 av Elsäkerhetsverkets nya föreskrifter och allmänna råd om hur starkströmsanläggningar ska vara utförda (2022:1).
Hur ska en anläggning kontrolleras före idrifttagning så att den uppfyller god elsäkerhetsteknisk praxis? Del 6 i SS 436 40 00 har ju ingen presumtion av föreskrifterna ELSÄK-FS 2008:1.
Föreskrifterna ELSÄK-FS 2022:1 förutsätter att kontrollen är utförd innan anläggningen tas i bruk genom att den första gången spänningssätts med farlig spänning, ström eller frekvens.
Hur kontrollen ska utföras regleras inte av Elsäkerhetsverkets föreskrifter. Anläggningarna varierar i storlek och komplexitet vilket gör det svårt att ge några detaljerade anvisningar. Det är endast det registrerade elinstallationsföretaget som kan avgöra vilka åtgärder som behövs i det konkreta fallet. Del 6 i SS 436 40 00 utgåva 4 kan vara en vägledning för kontrollen.
Vilka mått gäller som säkerhetsavstånd, ur ett elsäkerhetsperspektiv, i höjd- och sidled när en väg passerar under en högspänningsledning? När kan en ledningsägare kräva att väghållaren ska bekosta en flytt av stolpar ur ett elsäkerhetsperspektiv?
Våra föreskrifter ELSÄK-FS 2022:1 reglerar i 6 kapitlet säkerhetsavstånd för nyanläggning av luftledningar.
När det gäller trafikleder så regleras säkerhetsavstånden i 6 kapitlet 8 § ELSÄK-FS 2022:1 där det framgår att det är tillåtet att dra en luftledning för högspänning över trafikleder förutsatt att minsta höjd samt villkoren i tabell 3 uppfylls. Höjden beror på spänningsnivån och trafikslag. Ta även i beaktande 11-12 §§ som reglerar minsta horisontella avstånd mellan luftledning och platser där människor samlas, parkeringsplatser, skjutbanor och upplag för brännbart materiel samt områden med explosionsrisk. Elsäkerhetsverkets föreskrifter ELSÄK-FS 2022:1
Observera att denna föreskrift inte gäller retroaktivt utan enbart vid nybyggnationer, ombyggnader och tillbyggnader. En befintlig luftledning ska uppfylla de föreskrifter som gällde då luftledningen byggdes.
Eventuella ekonomiska regleringar med stöd av ellagstiftningen är en civilrättslig fråga som inte Elsäkerhetsverket har någon uppfattning om.
Om du besöker loppmarknader eller second hand-butiker kan du stöta på elprodukter som säljs "i befintligt skick", där sladdar, stickproppar ch andra delar kanske är trasiga. Vad som är säljarens respektive konsumentens ansvar för en sådan elprodukt kan vara lite svårt att förstå. I 3 § produktsäkerhetslagen (2004:451) står det:
"Lagen tillämpas inte i fråga om:
begagnade varor som tillhandahålls som antikviteter, och
varor som skall repareras eller renoveras innan de kan tas i bruk, om näringsidkaren tydligt informerar konsumenten om att det är fråga om en sådan vara."
Andra punkten är intressant. Den betyder att om sladden är så trasig att produkten uppenbart måste repareras innan den används är det okej att sälja den. Exempelvis om stickproppen är avklippt. Om det däremot inte är tydligt att det är fel på produkten och näringsidkaren inte informerar om att den ska repareras innan den används, så är näringsidkaren ansvarig för produkten.
Tänk på det här när du köper begagnade elprodukter:
Kontrollera att produkten är hel, även sladd och stickpropp.
Alla produkter har en livslängd - tänk på ålder och slitage.
Fråga säljaren om antalet ägare och om den fungerar som den ska.
Vilka märkningar har produkten och finns det en bruksanvisning?
Är det en elprodukt som är köpt utomlands och är den i så fall anpassad för svenska uttag och spänning?
Är produkten ojordad ska du inte modifiera den så att den går att använda i jordad miljö. Passar inte stickproppen får du inte byta den.
Är stickproppen bortklippt är det en indikation på att produkten förmodligen inte uppfyller säkerhetskraven - överväg om du verkligen vill ha den.
Om en produkt är ombyggd eller modifierad på något vis har tillverkaren inte längre ansvar för det utan den som gjort modifieringen. Vet de om det och har de tagit sitt ansvar?
Är du det minsta osäker på elprylens säkerhet – köp den inte.
För att du ska kunna avgöra om din anläggning behöver förses med skyltning enligt ELSÄK-FS 2022:2 behöver du göra en riskbedömning. Skyltning ska enbart användas om en identifierad elektrisk fara inte kan undvikas eller begränsas genom andra åtgärder. Det är alltid utifrån den specifika anläggningen som en riskbedömning ska genomföras. Till hjälp finns det allmänna rådet där det finns exempel på vad en riskbedömning bör omfatta, bland annat risk för beröring av spänningssatta anläggningsdelar och risk för uppkomst av ljusbågar.
Antalet skyltar och placeringen av dessa ska anpassas efter den bedömda risken på platsen.