Varukorg
Första kolumnen visar namnet på trycksaken som lagts i varukorgen. Andra kolumnen ger möjlighet att ta bort trycksaken.
Tredje kolumnen visar antalet trycksaker av samma sort. I fjärde kolumnen uppdaterar du status om du har ändrat antalet trycksaker.
Femte kolumnen visar priset på trycksaken.
Det var ett tag sedan jag gick på gymnasiet men jag minns att det nämndes att man var behörig för begränsad behörighet (det som idag heter begränsad auktorisation, B) när man genomgått utbildningen. Stämmer det, har jag en auktorisation?
För att få en auktorisation som elinstallatör ställs ett utbildningskrav och ett krav om praktisk erfarenhet och man måste göra en ansökan till Elsäkerhetsverket, som prövar om kraven är uppfyllda. Man kan alltså inte få en auktorisation enbart genom att ha gått en utbildning.
Vad gäller för jordade (skyddsjordade) och ojordade (icke skyddsjordade) uttag i bostäder.
I hus byggda 1994 eller senare ska som huvudregel alla vägguttag vara jordade. Före 1994 fanns undantag från kravet om jordning i bland annat bostadsrum och därmed jämförliga torra rum med isolerande golv.
Det är normalt inte tillåtet att blanda jordade och ojordade uttag i rum.
För kök installerade före 1994 saknas dock ibland jordade uttag vid matplatsdelen, medan köksdelen är jordad. Detta förutsätter att risken för samtidig beröring av utsatt del och jordat föremål är obetydlig genom utrymmets och elinstallationens utformning.
Om det i ett sådant kök skett förändringar i utformning sedan elinstallationen utfördes, eller om det förekommer både jordade och ojordade uttag i ett bostadsrum, bör du omgående ta kontakt med ett registrerat elinstallationsföretag för åtgärd.
Installation av vägguttag är ett elinstallationsarbete som endast får utföras av ett registrerat elinstallationsföretag.
Får man ha jordade vägguttag i ett rum med ojordade takdosor som går till lampor och strömbrytare?
Generellt gäller att ojordade och jordade uttag inte får blandas i samma rum.
Fram till 1 januari 1994 var det oftast ojordade uttag som gällde i torra miljöer med isolerande golv i bostäder, därefter försvann den möjligheten och alla uttag som installeras ska numera vara av skyddsjordat utförande.
I äldre bostäder kan det medges vissa undantag om det är fråga om en utvidgning i ett befintligt bostadsrum och inga skyddsjordade uttag eller anordningar finns i rummet sedan tidigare, man tillåts då utvidga med ojordade uttag förutsatt att anläggningen var installerad ursprungligen före 1994.
Jag jobbar på en förskola. Vi hyr vår lokal och undrar lite över våra eluttag. Dessa byttes för några år sedan men är inte jordade. Vad gäller för en förskola? Är det okej att ha ojordade eluttag eller måste dessa vara jordade? Finns det några regler för detta?
Om förskolan är byggd före 1994 får den även idag ha ojordade uttag installerade.
Vi rekommenderar dock att ni låter byta ut uttagen till jordade, samt installerar jordfelsbrytare i elanläggningen.
När det gäller de nya rutinerna för fortlöpande kontroll av starkströmsanläggningar, "räcker" det att vi tecknar ett avtal med en elfirma som årligen går igenom elanläggningarna i våra fastigheter utifrån de nya föreskrifterna?
Nej, som innehavare av elanläggningen är ni skyldiga att ta fram dokumenterade rutiner. Sedan kan ni alltid ta hjälp av den avtalade elfirman med framtagandet av rutinerna.
Rutinerna ska utgå från en riskbedömning av din elanläggning. Det betyder att ni måste utgå från hur just er elanläggning är utförd, hur gammal den är, vad den används till m.m. för att bedöma hur rutinerna ska utformas. För de flesta elanläggningar är endast årliga kontroller inte tillräckliga. I rutinerna bör även mer frekventa kontroller finnas med, som exempelvis dagliga kontroller, men det beror som sagt på förutsättningarna för din specifika elanläggning hur ofta din elanläggning ska kontrolleras. Kanske städare/vaktmästare gör en okulär kontroll av elanläggningen dagligen.
En annan del som är viktig att få med i rutinerna är hur ni som anläggningsinnehavare hanterar eventuella brister som upptäcks. Vart rapporterar man upptäckta brister och vem ser till att bristerna blir åtgärdade? Det är också en del av rutinerna.
Förmodligen finns det tekniskt avancerade delar av vissa elanläggningar som kräver mer ingående kontroller av sakkunniga, där kan en årlig kontroll av ett elinstallationsföretag vara rätt metod.
Jag har ett hyreshus där lamporna plötsligt började lysa svagt eller starkt samt spänningen i eluttagen skiftade mellan cirka 60 och 300 volt.
Detta orsakade att några elektriska apparater gick sönder i en lägenhet. Felet var en lös PEN-skruv på inkommande ledning i huset. Säkringsskåpet har suttit där sedan huset byggdes 1944.
Min fråga är vem har ansvaret för den inkommande ledningens anslutning i elskåpet.
Om vi uppfattar din fråga rätt så är det nätägarens anslutningspunkt du frågar efter.
Det är nätägaren som är innehavare och ansvarar för anslutningen av sin inkommande kabel i anslutningspunkten. Anslutningspunkten bör vara definierad i avtalet med nätägaren.
För elanläggningen efter anslutningspunkten ansvarar en annan innehavare det vill säga den som äger eller råder över fastighetens elanläggning.
Om en person före den 1 juli 2017 arbetade på en elfirma som elektriker sa man att denne var underställd den som hade behörigheten i företaget. Hur fungerar detta sedan nya regelverket kom 2017?
Om personen ska jobba med att utföra elinstallationsarbete så måste denne enligt elsäkerhetslagen (2016:732) omfattas av det egenkontrollprogram som elinstallationsföretaget är skyldig att ha. En auktoriserad elinstallatör ska fortfarande finnas i företaget men denne har inte längre ansvar för utförandet av elinstallationer, detta ansvar ligger på företagets ledning. Det tidigare begreppet ”överinseende av elinstallatör” är borttaget.
Jag bor i en bostadsrättslägenhet där vi, precis som övriga boende i föreningen, har motorvärmare till vårt garage. Ibland händer det att boende låter motorvärmarsladden hänga utanför garagedörren med strömmen inkopplad. Vem har ansvaret för att förhindra att en olycka sker?
Det är anläggningsinnehavaren som är ansvarig för elsäkerheten, det vill säga den som praktiskt tar hand om och har möjlighet att påverka elanläggningen, som ansvarar för elsäkerheten.
Ofta brukar bostadsrättsföreningar och andra innehavare av större elanläggningar skriva in i sina stadgar eller instruktioner om vad som gäller för motorvärmarsladdar. Då är det sedan upp till brukaren att rätta sig efter det.
De allmänna bestämmelserna i 3-11 §§ gäller för alla starkströmsanläggningar där det finns behov av skyltning. Sedan finns det särskilda bestämmelser i 12-25 §§ som gäller för vissa typer av starkströmsanläggningar. I de särskilda bestämmelserna har myndigheten redan tagit ställning till att det krävs skyltning och i vissa falla också var dessa ska placeras. Även om din anläggning omfattas av de särskilda reglerna så gäller de allmänna bestämmelserna för din anläggning. Detta innebär att du kan behöva upprätta en riskbedömning för att omhänderta det kvarvarande skyltningsbehovet för andra delar av anläggningen, än de som täcks av de särskilda bestämmelserna. De allmänna bestämmelserna utgör således alltid grundkraven, oavsett typ av starkströmsanläggning.