- Startsida
- /
- Frågor och svar
Frågor och svar
Här hittar du svar på vanliga frågor om elsäkerhet och EMC. Du är också välkommen att ställa en fråga till oss.
Skyddsutjämning i bad- och duschrum
Vad gäller angående kompletterande skyddsutjämning i bad- och duschrum?
Anläggningen ska uppfylla god elsäkerhetsteknisk praxis enligt 2 kap 1 § ELSÄK-FS 2022:1
Om svensk standard tillämpas som komplement till föreskrifterna anses anläggningen utförd enligt god elsäkerhetsteknisk praxis. I standarden SS 436 40 00, utgåva 4, punkt 701.415.2 finns ett krav på tilläggsskydd i form av kompletterande skyddsutjämning. Har du frågor som rör standarder vänd dig till SEK Svensk elstandard.
Vad är skillnaden mellan elsäkerhetsavgift, elberedskapsavgift och nätövervakningsavgift?
På din elräkning finns tre avgifter: elsäkerhetsavgift, elberedskapsavgift och nätövervakningsavgift. De här tre avgifterna finansierar olika delar av statens verksamhet inom elområdet. Avgifterna är beslutade av riksdag och regering.
Elsäkerhetsavgift
Elsäkerhetsverkets verksamhet finansieras i huvudsak med en elsäkerhetsavgift, vilket är reglerat i elsäkerhetslagen (2016:732). Även verksamhet inom området elektromagnetisk kompatibilitet finansieras med denna avgift trots att den verksamheten regleras i annan lagstiftning. Elsäkerhetsavgiftens storlek är reglerad i förordning (2017:1040) om elberedskapsavgift, nätövervakningsavgift och elsäkerhetsavgift.
Elberedskapsavgift
Elberedskapsavgiften tas ut med stöd av elberedskapslagen (1997:288). Avgiften regleras i förordningen (2017:1040) om elberedskapsavgift, nätövervakningsavgift och elsäkerhetsavgift. Avgiften finansierar verksamhet hos elberedskapsmyndigheten. Affärsverket svenska kraftnät (SvK) är utsedd till elberedskapsmyndighet.
För närmare information om detta hänvisar vi till deras webbplats.
Nätövervakningsavgift
Nätövervakningsavgiften tas ut med stöd av 5 kap. ellagen (1997:857) och tillsyn enligt 12 kap. 1 § samma lag. Avgiften regleras i förordningen (2017:1040) om elberedskapsavgift, nätövervakningsavgift och elsäkerhetsavgift. Avgiften finansierar verksamheten vid nätmyndigheten. Energimarknadsinspektionen (EI) är utsedd till nätmyndighet. För närmare information om detta hänvisar vi till deras webbplats.
Fritidshus under 130 kV luftledning
Jag planerar att bygga ett fritidshus under en 130 kilovolts luftledning i ett sommarstugeområde. Vilken höjd behöver det vara mellan hustaket och luftledningen?
Elsäkerhetsverkets föreskrifter ELSÄK-FS 2022:1 6 kap. 5 § tillåter inte byggnader under högspänningsledningar. Det finns dock två undantag angivna i föreskriften under förutsättning att betryggande säkerhet ändå kan uppnås:
- för metallmantlade eller skärmade kablar
- för friledningar över mindre, inte elektrifierade byggnader
Elnätsföretaget som äger luftledningen måste kontaktas och ge sitt klartecken innan huset byggs. Om elnätsföretaget bedömer att betryggande säkerhet inte kan uppnås kan dom alltså säga nej, oavsett de angivna undantagen.
Varför är ”tabell 1” borttagen i de nya föreskrifterna? (2022:1)
I gamla kapitel 5 ELSÄK-FS 2008:1 fanns ”tabell 1” som vi tyckte var bra. Den finns inte kvar i nya ELSÄK-FS 2022:1. Varför är den borttagen?
Värden för tillåten beröringsspänning i tabell 1 i ELSÄK-FS 2008:1 överensstämmer inte med de värden för tillåten beröringsspänning som framgår av SS-EN50522-1 beträffande utsatta delar i driftrum och där människor ofta vistas. Därför uttrycks krav på sådana anläggningar nu istället i föreskriftstext medan övriga värden för tillåten beröringsspänning framgår av svensk standard genom kravet på god elsäkerhetsteknisk praxis i 2 kap. 1 §.
Detsamma gäller även för frånkopplingstider för högspänning som tidigare har funnits i olika regler i femte kapitlet. Dessa bestämmelser har nu koncentrerats till en paragraf för bättre läsbarhet och överblick över vilka regler som gäller för frånkopplingstider för alla typer av högspänningsanläggningar.
Underhåll av elmateriel
Kan jag underhålla elektrisk materiel själv? Ibland behöver sladdar kapas, klippas, avisoleras och kopplas in på nytt i exempelvis belysningar för att få dem säkra. Ibland behöver stickproppar, strömbrytare eller lamphållare bytas ut. I andra fall kan det räcka med att dra åt dåligt åtdragna skruvar för att få god kontakt och för att inte kabeln ska lossna och orsaka glappkontakt med ljusbåge och överhettning som följd.
I sitt eget hem får man om man har tillräcklig kunskap göra enklare reparationer på apparater som till exempel att byta ut sladdar, sladdkontakter, lamphållare och strömbrytare. Det ska följa tillverkarens anvisningar men vanligtvis kan man ersätta trasig sladd, stickpropp eller skarvsladd men med samma slags materiel som tidigare.
Du får byta fast installerade strömbrytare och vägguttag om de är på högst 16 ampere. Du får inte välja materiel med andra egenskaper utan ska hålla dig till samma typ av materiel. Du kan exempelvis inte sätta in jordade vägguttag om det tidigare satt ojordade uttag.
Finns det regler för vilken höjd ett vägguttag utomhus på en fasad ska sitta?
Finns det regler för vilken höjd ett vägguttag utomhus på en fasad ska sitta? Blir det någon skillnad om uttaget sitter på en altan?
Ja, det finns regler kring detta. Enligt krav i elsäkerhetsverkets föreskrifter ELSÄK-FS 2022:1, 4 kap. 2 § ska nätanslutna uttag i lågspänningsanläggningar antingen vara försedda med petskydd eller utföras eller placeras så, att risken för barnolycksfall begränsas.
När det gäller frågan om montagehöjd av uttag så är detta inte detaljreglerat i nämnda utförandeföreskrift men standardiseringens uppfattning om hur man ska tillämpa föreskriften (se SS 436 40 00 utgåva 4 bilaga 41A.2.6) är att risken för barnolycksfall begränsas genom att uttagen placeras minst 1,7 m över golv eller mark.
Observera att standardens höjdanvisning utgår alltså om uttaget är petskyddat.
Att uttaget endast är försett med självstängande lock innebär INTE att det är petskyddat.
Nej, det är ingen skillnad om uttaget placeras på en altan.
Bestämmelser för elkablar i mark
Vid nedgrävning av elkablar i mark behöver man ibland lägga kabeln i rör. Måste det vara speciella rör för just elkabel eller får man använda till exempel rör för telekablar, optofiber eller liknande? De ser ut att vara ganska lika förutom färgen. Är färgen på rören avgörande?
Det finns regler för hur kabelförläggning och märkning i mark ska utföras. Exempelvis när och om det erfordras skyddsrör, vilka typer av skyddsrör och markeringsband inklusive färg som gäller, förläggningsdjup på kablar och rör med mera.
Gul är den färg som vanligen används för skyddsrör som används för starkströmskablar. Förläggning av skyddsrör är ett elinstallationsarbete, det vill säga att endast ett registrerat elinstallationsföretag får utföra dessa arbeten.
Utförande av elinstallationer regleras i grunden av föreskriften ELSÄK-FS 2022:1. I föreskriftens 2 kap 1§ framgår att om svensk standard tillämpas som komplement till föreskrifterna anses anläggningen utförd enligt god elsäkerhetsteknisk praxis.
Standarden SS 424 14 37 utgåva 6 "Kabelförläggning i mark" innehåller detaljer kring din fråga. Där framgår inte bara färg på skyddsrör, utan även andra fordringar kring rörens utförande.
Det är SEK Svensk elstandard som besvarar detaljfrågor kring standarder.
Är företaget kvalificerat för elinstallationsarbeten som kräver anmälan till nätägaren?
Vi använder tjänsten Elsmart för för-och färdiganmälningar till nätägare. Vi har en ansökan från en elfirma som är registrerad för följande verksamhetstyper inom begränsad lågspänning:
- Hissar, portar och rulltrappor
- Maskiner
- Värme, kyla och ventilation
Kan den här firman anses vara kvalificerad för elinstallationsarbeten som kräver anmälan till nätägaren?
Från och med den 1 januari 2011 då föreskriften ELSÄK-FS 2010:4 ersatte ELSÄK-FS 2007:2 så reglerar Elsäkerhetsverket inte längre frågan om för -och färdiganmälan. Vi kan därför inte besvara när en anmälan till nätägaren krävs.
I författningskommentaren till ELSÄK-FS 2010:4 finns en beskrivning (3 kap. 3-4 §§) varför anmälningskravet togs bort. Observera att det är nätägaren själv (koncessionshavaren) som numera ställer kravet på anmälan. Energimarknadsinspektionen kan svara på frågor kring koncession och nätägarens skyldighet att ansluta en anläggning enligt ellagen.
De begränsade verksamhetstyperna omfattar vanligtvis inte de arbeten som tidigare anmäldes av behörig elinstallatör med lägst ABL-behörighet. Här är några exempel på elinstallationsarbeten som inte omfattas av de begränsade verksamhetstyperna:
- Installera huvudledningar och elcentral.
- Installation av gruppledningar från elcentral.
- Installation av mätarskåp.
Läs mer om verksamhetstyper och kopplingen till auktorisation
Kan man klippa bort stickproppen på en tvättmaskin och göra en fast installation?
Vi har köpt en ny tvättmaskin med stickpropp. Den ska installeras av butiken i befintligt fast inkoppling, då vårt hus är gammalt och saknar eluttag för tvättmaskin där den ska stå. Jag har läst att om man klipper bort stickproppen och gör en fast installation så kan det innebära att CE-märkningen inte gäller eftersom maskinen är ändrad. Vad ska jag göra?
Förr var det vanligt med fast anslutna tvättmaskiner, som var anslutna direkt till elanläggningen istället för med stickpropp. Numera är de flesta elprodukter som till exempel tvättmaskiner, torkskåp och torktumlare försedda med stickproppsanslutning. Det kan ställa till det för den som bor i ett gammalt hus och saknar eluttag där tvättmaskinen ska stå.
Följ tillverkarens anvisningar
Om tillverkaren av tvättmaskinen medger att sladden kapas och ansluts fast in i elanläggningen kan man göra det. Vissa tvättmaskinstillverkare tillåter att stickproppen klipps bort. Det ska i så fall stå uttryckt i tvättmaskinens dokumentation. Om tillverkaren inte tillåter det så behöver du istället få ett jordat uttag som skyddas av jordfelsbrytare installerat där du vill ha tvättmaskinen.
Se upp med CE-märkningen
Tänk på att om du klipper bort stickproppen på en produkt som tillverkaren inte medger är lämplig för den typen av användning eller installation, kan du ha brutit CE-märkningen i och med att du ändrade produkten. Var uppmärksam på detta och läs tillverkarens anvisningar noggrant.
Tänk på att både installation av nya vägguttag och fast installation av tvättmaskin, direkt till elanläggningen är elinstallationsarbeten som du som privatperson inte får göra själv. Det får bara utföras av ett elinstallationsföretag.
Här kan du kolla om ett elinstallationsföretag är registrerat hos oss
Påverkas min jordfelsbrytare av grannarnas solceller och elbilsladdare?
Nej, din jordfelsbrytare ska inte påverkas av detta. En utredning från Luleå tekniska universitet bekräftar att jordfelsbrytare av typ A ger ett fullgott skydd för vanliga bostäder, även när grannarna installerat solcellsanläggningar eller laddar elbilen hemma.
Fördjupad information
Utredningen (Energiforskrapport 2021:819) har inte berört de tilläggskrav i Elinstallationsreglerna som gäller jordfelsbrytare av typ B för solcellsanläggningar eller laddningsstationer/laddboxar. Jordfelsbrytare som sitter i direkt anslutning till en solcellsanläggning eller laddningsstation/laddbox kan utsättas för likströmmar och behöver då vara avsedda för detta.
Frågan om risken för att likströmmar från en elanläggning kan spridas över till andra elanläggningar och där störa funktionen hos en jordfelsbrytare typ A, lyftes av Installationsföretagen under 2019. Elsäkerhetsverket fick genast en mängd frågor om detta från oroliga bostadsägare, men bedömde att risken för störningar i jordfelsbrytarens funktion var mycket liten. För laddboxar finns krav på skydd mot likströmsfelströmmar och för omriktare till solcellsanläggningar finns krav på hur mycket likström som får ledas ut på nätet. Dessutom gör egenskaperna i det lokala elnätet att spridningen av likströmmar mellan elanläggningar kraftigt begränsas. Således kan inte en elanläggning utsättas för likströmmar från andra närliggande elanläggningar i en sådan omfattning att det kan påverka en jordfelsbrytare av typ A, vilket rapporten från Luleå tekniska universitet bekräftar.
Så här ser reglerna ut
Enligt 2 kap 1 § ELSÄK-FS 2022:1 ska starkströmsanläggningar vara utförd enligt god elsäkerhetsteknisk praxis, uppfyllandet av detta kan bland annat göras genom att följa standarden SS 436 40 00 "Elinstallationsreglerna" där det i utgåva 4 under punkt 411.3.3 framgår att alla uttag upp till 32A som används av ordinära personer och är avsedda för allmänbruk ska skyddas av jordfelsbrytare.
Vilken typ av jordfelsbrytare som ska användas beror på elanläggningen, men för vanliga bostäder utan solceller eller laddbox gäller normalt typ A. För laddningsstationer/laddboxar finns tilläggskrav i Elinstallationsreglerna, SS 436 40 00, avsnitt 722.531.2.3.4. Där krävs att åtgärder mot likströmsfelströmmar vidtas, förutom när sådant skydd finns inbyggt i laddningsstationen. Alltså ska jordfelsbrytare av typ B användas, eller jordfelsbrytare av typ A, samt utrustning som säkerställer frånkoppling vid felströmmar som är högre än 6 mA likström. För solcellsanläggningar finns ett liknande tillägg i Elinstallationsreglerna avsnitt 712.531.2.3.101, som kräver att där jordfelsbrytare används som skydd för solcellsanläggningar, ska de vara av typ B.
Utifrån utredningens resultat bedömer Elsäkerhetsverket att nuvarande krav i regelverket är fullgott för bostäder. Krav på jordfelsbrytare typ B har inte varit föremål för utredningen och påverkas heller inte av slutsatserna i rapporten. Elsäkerhetsverket bedömer därmed att dagens regelverk även i detta avseende är korrekt.
Läs mer om ämnet
- Jordfelsbrytare tåligare än förväntat (nyhetsartikel hos Elsäkerhetsverket)
- Nix, JFB störs inte av solceller (nyhetsartikel hos Elinstallatören)
- Jordfelsbrytare påverkas inte av solceller och elbilsladdare (nyhetsartikel hos Energiforsk)
- Jordfelsbrytare och komponenter från DC till 150kHz – en riskbedömning (Energiforskrapport 2021:819)